SADRžAJ
Početak 19. stoljeća. Crnkinja Saartjie izložena je pred gladnom europskom gomilom kao egzotična atrakcija. Njezina neobična anatomija postaje predmet znanstvenog ispitivanja i meta muškog razvrata.
Pariz 1817., Kraljevska medicinska akademija. „Nikad nisam vidio ljudsku glavu tako sličnu glavi majmuna.” Dok stoji pokraj odljeva tijela Saartjie Baartman, presuda anatoma Georgesa Cuviera kategorična je. Skupina uglednih kolega počinje klicati. Sedam godina prije, Saartjie je sa svojim gospodarom Caezarom napustila rodnu Južnu Afriku kako bi svoje tijelo izložila publici londonske izložbe nakaza. Slobodna i porobljena u isto vrijeme, „Hottentotska Venera” postala je ikona u sirotinjskim četvrtima, predodređena da bude žrtvovana u potrazi za blistavom vizijom prosperiteta.